![](https://juristestonia.ee/wp-content/uploads/2023/04/photo_2024-03-30_15-25-20-300x300.jpg)
Täitemenetlus on võlausaldajatele oluline vahend nõuete sissenõudmisel, kuid sageli puutuvad nad kokku olukorraga, kus võlgnik on oma vara juba ennetavalt kolmandatele isikutele üle kandnud. Sellistes olukordades tekib küsimus, kas ja kuidas on võimalik neid varasid tagasi nõuda, et täita võlausaldaja nõuded.
Täitemenetluse Seadustiku Pakutavad Võimalused
Eesti õigusruumis on võlausaldajal, kelle kasutuses on jõustunud kohtuotsus või muu täitealune dokument, seadusega antud võimalus nõuda kohtu kaudu võlgniku poolt sooritatud tehingu tühistamist. Eriti siis, kui on ilmne, et täitemenetluse käigus võlausaldaja nõuet rahuldada ei õnnestu. Sellise sammu eesmärk on tühistada tehingud, mille tulemusena võlgniku maksevõime on kunstlikult vähendatud, takistades seeläbi võlausaldaja õiguste teostamist.
Tehingu Tühistamise Tingimused ja Ajapiirangud
Olukorras, kus vara on võõrandatud teadlikult võlausaldaja huve kahjustades, annab seadus võimaluse sellise vara tagasivõitmiseks kuni kolm aastat pärast tehingu sooritamist. Erilist tähelepanu pööratakse lähikondsetele tehtud tehingutele ja tehingutele, mis on sooritatud kuue kuu jooksul enne täitemenetluse algust, kus eeldatakse, et tehingu teine pool oli teadlik võlausaldaja huvide kahjustamisest.
Tasuta võõrandamise lepingute, näiteks kingituste puhul, on võimalik tehing tühistada kahe aasta jooksul, olenemata saaja teadlikkusest võlausaldaja huvide kahjustamisest.
Ennetava Tagasivõitmise Hagi ja Praktika
Riigikohtu praktika kohaselt on võimalik, et võlausaldaja esitab ennetava tagasivõitmise hagi juba enne täitemenetluse algust, et vältida võimalike tähtaegade ületamist. Selline lähenemine võimaldab peatada tagasivõitmise menetluse, kuni on lahendatud põhiküsimus võlausaldaja ja võlgniku vahel.
Tagasivõitmine ja Abieluvaraleping
Kohtuasjas nr 2-18-17826 Riigikohus selgitas oma lahendis abieluvaralepingu tagasivõitmise aluseid täitemenetluses, andes selgeid juhiseid praktikas ette tulevate olukordade lahendamiseks. Riigikohtu sõnul nõuab abieluvaralepingu või ühisvara jagamise lepingu tagasivõitmine tõendamist, et võlgnik on oma vara olulisel määral vähendanud, kahjustades sellega võlausaldaja võimalusi oma nõudeid rahuldada. See tõendamiskoormis on eriti oluline, kui võlgniku ja võlausaldaja vahelise suhte kontekstis on vara jaotamine toimunud viisil, mis piirab võlausaldaja sissenõudmisvõimalusi.
Riigikohus rõhutas, et igasugune võlgniku vara vähendamine võib mõjutada negatiivselt võlausaldaja huvide rahuldamist. Oluline on hinnata, kas ilma vastuolulise tehinguta oleks võlausaldajal olnud suurem võimalus oma nõuded rahuldada. Abieluvaralepingu või ühisvara jagamise lepingu puhul on kriitiliseks küsimuseks, kas võlgnikust abikaasa sai asjakohase hüvitise või kas hüvitise nõudmine on keeruline, mis võib viidata võlausaldajate huvide kahjustamisele.
Võlausaldaja Roll Täitemenetluses
Erinevalt pankrotimenetlusest, kus võlausaldajad võivad lootma jääda pankrotihalduri tegevusele, nõuab täitemenetlus võlausaldajalt proaktiivset tegutsemist. Võlausaldaja peab ise algatama hagi tehingu tühistamiseks, et tagada oma nõuete rahuldamine.
Kohtuotsuse ja Selle Järelmõjud
Kui kohus rahuldab tagasivõitmise hagi, kuulutatakse vara võõrandamise tehing kehtetuks. See tähendab, et tehingu pooled peavad tagastama kõik, mida nad tehingu käigus vahetasid, mis võimaldab kohtutäituril seejärel vara müüa ja täita võlausaldaja nõue.
Juristide Abi Täitemenetluses
Juhul, kui teie nõue on olemas, kuid võlgnik on end muutnud varatuks, on oluline teada, et juristid meie meeskonnast, on valmis pakkuma asjatundlikku abi. Nad aidavad leida lahendusi, et tagada võlausaldajate õiguste kaitse, aidates vara tagasi võlgnikule saada ja see täitemenetluses müüki panna. Meie juristid on spetsialiseerunud just selliste keerukate olukordade lahendamisele, pakkudes asjatundlikku nõu ja praktilisi samme, kuidas täitemenetluse raames võlausaldaja huve kõige tõhusamalt kaitsta.
Ärge ootage ning võtke meiega ühendust!